Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse.
Og de som betaler sin skatt med ... Vrede?
Med vrede.
Regjeringen er ikke løsningen på problemet vårt. Regjeringen er problemet.
Representant Trond Sørensen, og meg selv, Vegard Nøtnæs.
Vi burde hatt en til du bor der i dag. Det er vår venn Benjamin Bringsvågs.
Benjamin kunne vært der i dag, for vi skal snakke litt om ting han har skrevet.
Han har også gjort god research.
Han har vært og bladd i statistikk og tall og statsbudsjett og sånn.
Sett litt på hvor mye har egentlig dette statsbudsjettet økt?
Hvor mye utgjør det, bortsett fra at vi kan si at det utgjør så og så mange hundre milliarder?
Litt penger. Det utgjør litt penger,
men det utgjør jo også en sum per innbygger og per arbeidstaker i Norge, sysselsatt.
Så mye at du nesten ikke tror det er sant, fordi ...
Og her ser jeg noen problemer i debatten på sikt, for hvor mye mer?
Har Støre, siden han tok over og begynte å lage statsbudsjett,
økt budsjettene med dette nå?
Det er jo mye, men ... Mye har det økt for deg.
Hvor mye mer kvalitet og omfang jeg får på de offentlige tjenestene jeg konsumerer?
Det kan jeg vel måle i ingenting?
Jeg klarer å komme på én eneste gruppe som kan si:
"Jo, jeg har fått litt mer ut av statsbudsjettet de siste årene."
Det er de som har barna sine i barnehagen, selvfølgelig.
Noen vil si: "Jo, har fått mye mer og bedre tjenester. Alt har blitt bedre nå."
Ja, men det er mange som nyter godt av den lavere renta, som Jonas lovte, da.
Men det er per sysselsatt 9000 kroner i måneden i økte utgifter til staten
på fem statsbudsjett, eller da 115 000 kroner i året.
Ja, det er mye penger. Ja, jeg, hvis jeg fikk en regning på ... Liksom ...
115 000, eller hva det blir. Det blir vel ikke helt 1,90 ...
Ja, jo. Litt over 100 000, så hadde jeg jo merka det i privatøkonomien.
Det hadde jo vært synlig. Og så syns det jo ikke, fordi dette kommer fra ...
Dette er jo mer penger fra oljefondet, grunnrenteskatt og vannkraft osv.
Som brukes for å dekke inn dette.
Så det man ... Jeg vil jo tenke at riktig måte å tenke på dette på er ...
Det er ikke så mye til at det offentlige forbruket øker så vidt mye.
Og det skal vel sies her sånn at det er ikke som om Støre har skrudd opp skruen
på forbruket noe vanvittig heller, for det er like ille under Erna.
Så det har bare vært tiår med utgiftsvekst.
Samme om du stemmer blått eller rødt, du får utgiftsvekst på staten.
Det er litt høyere med Jonas enn med Erna, men ca. et halvt prosentpoeng av det utgjøres av Nansen.
La oss si at det er bred politisk enighet om det, da.
Så det skal på en måte ikke Støre holde ansvaret for aleine.
Tar du bort det, så er faktisk utgiftsveksten under Jonas litt lavere
enn den har vært under Erna i alle disse årene.
Som er hvorfor man ikke stemmer på Høyre.
Men da i prosent, ikke kroner og øre.
Ja, ja. Og kroner og øre blir det flere av for hvert inflasjonsår som går.
Denne utgiftsveksten på 688 milliarder ...
Det er vel frem til 2029. Nettopp.
Og du deler den på offentlig sektors sysselsatte. For det er jo de som lever av disse pengene, tross alt.
Så er det 731 000 per hode.
Det er et litt søkt regnestykke på et vis, men det setter det i perspektiv, da.
Men nå har jeg lyst til å innta skikkelig sånn sosialdemokratisk ...
Sosialiststandpunkt. Skal jeg si at økningen her er 9000 kroner i måneden ...
Jeg betaler jo ikke noe mer skatt, jeg. Så dette betyr jo bare at jeg får veldig mye mer igjen
av staten for dette systemet vi har, enn det jeg betaler inn.
Så jo mer Jonas skrur opp dette nå, jo mer får jeg.
Du får stadig mer BNP i statistikken? Gratulerer, Trond!
Ja, jeg får mer tjenester, ikke sant. Og det de egentlig har levert, det er vel ...
Billigere barnehager, det er vel det som har blitt billigere?
Ja, og så har de levert dyrere strøm. Ikke minst fordi de varmer opp Nordsjøen, men.
Og så har vi fått masse vindmøller som vi ikke hadde hatt ellers.
Vi har fått veldig mye planer om nye vindmøller.
Disse kostnadene skal legges på toppen senere, det er jeg helt sikker på.
Det går siden den gang. Vi ser jo for oss at det blir laget et fond for å finansiere dette.
Som tas ut utenfor handlingsregelen og statsbudsjettet.
Det er ... herlig. Vi får sitere Einar Førde:
"Det å finne på å lure avgifter som folk ikke veit at de betaler,"
"det er en fin del av politikarlivet. Avgift er sivilisasjon".
Han høres ut som en Høyre-politiker der.
I Høyre er de jo mot. De vil ha lavere skatt.
Og så vil de ha høyere skatt, dvs. avgifter.
Det er egentlig litt synd at vi har to forskjellige ord for skatt i Norge,
avhengig av om det er skatt eller avgift.
Et felles ord hadde vært en felles betydning og felles forståelse av
at skatt og avgift er det samme, ergo koster det deg penger uansett hvilken vei du betaler det.
Yes. Disse 731 000 er jo bare et tall, og det får du ved å dele på offentlig ansatte.
Deler du på sysselsatt totalt, får du 237 000 igjen over denne samme perioden.
Det er jo merkbare penger. Og det som kanskje hadde vært riktig måte å tenke på det på,
fordi det som den sosialdemokraten du gestaltet for et øyeblikk siden,
uttrykte det, så har jo ikke du fått noe mindre å rutte med på et vis.
Eller kanskje du har det, kanskje du ikke har det, men det er sånn ca. på det samme.
Men staten bruker mer og mer. Måten å tenke på det er jo egentlig at det er verdier i omløp.
Det er verdier i samfunnet, og de kunne ha kommet befolkningen til gode.
At de kunne disponere dette selv, men staten har valgt å disponere det for oss.
Og det oljefondet har gjort, er å ha gitt politikerne vanvittig spillerom
til å disponere en stadig større andel av økonomien.
Og på slutten av dagen, når sola går ned og lyset slås av,
så er jo faktisk disponeringen av ressursene i økonomien som er det som faktisk teller.
Så da kan du være så nominell og så klar på at jeg har like mye som jeg hadde i går og i forrige år, så bra.
Nei, staten tar stadig flere beslutninger på dine vegne. Stadig større del av økonomien.
Kontrolleres av staten og politikerne.
Og så tenker jeg at det er noen typer av alternativ kostnad her.
Vi kunne ikke brukt de pengene, og så ville de gitt en avkastning.
Putt inn i oljefondet 3 % i året, det hadde vært en ren avkastning.
Eller du kunne brukt dem privat, enten bruke dem opp
eller putte dem inn i økonomien til et eller annet,
som vil bidra til økonomien på sin måte, eller du kan spare dem, putte dem inn,
Men en så stor økning tilsier jo en økning i antall offentlig ansatte også.
Og det betyr at vi allokerer mer og mer ressurser
fra privat næringsliv over i det offentlige for å drifte landet.
Ja, og så tror jeg det er noen flere måter å lese den statistikken på.
For i Norge er det veldig mange yrkesgrupper som er offentlig ansatte som utfører en reell tjeneste.
Ja, ja. Og den sektoren er i vekst, ikke sant?
Fordi at vi blir flere gamle og det er større behov for eksistens, bla, bla, bla.
Og jeg vil ha færre sykepleiere per pasient, det er jo ikke populært å si det,
men det var dette med hva skal vi bruke sykepleiere til?
Hva skal vi bruke andre hjelpepleiere til, og hva burde sykepleiere slippe å gjøre av?
Det er åpenbart en diskusjon å ha, men man kan fort fordreie statistikken litt,
i retning av at offentlig sektor eser ukontrollert. Hvis du korrigerer for ...
Det som faktisk produserer, kall det verdi, sykehustjenester og bygge veier
og hva det måtte være, så ender du opp med at den offentlige sysselsettingsandelen
den er sånn relativt stabil. Det er ikke en eksplosiv vekst, i hvert fall.
Men ressursforbruket er enormt og økende. Og dette disponerer jo politikerne
til sånne luksusholdningsprosjekter som havvind, hydro,
hydrogenkomprimering, batterifabrikker ... Ting som ellers ikke hadde kommet til
fordi det rett og slett ikke er regningsvarene, det er ikke nyttig.
Eller i hvert fall ingen som tror at det vil bli nyttig. Du kan jo skyte en gullfugl som offentlig sektor også,
men det hjelpes om de kunne skjerpa seg.
Men det har ikke skjedd ennå? Nei, det er litt langt mellom suksesshistoriene her.
Og så er jo det vi har argumentert for, og nå må vi jo gestalte Arne her, som sikkert ville pekt på at disse oljefondpengene,
de burde vi delt ut til folk istedenfor å rute det rett inn i staten.
Og mekanismen da hadde jo vært at folk direkte fikk bedre råd.
De hadde stått for den økte etterspørselen i økonomien som staten nå står for isteden.
Og så hadde staten måttet prioritere litt hardere. De måtte tatt inn skatter.
Da må de faktisk si at du har to millioner der, og vi vil ha skatt på de to millionene du har stående fra oljefondet.
Ja, hvis vi hadde fått formuesskatt på vår del av oljefondet, så hadde vi snakka.
Ja, men det syns jeg er helt rimelig faktisk da, å si at da må dere skattlegge det på den måten.
Har du stor oljeformue, så må du betale formuesskatt på det.
Og her er greia, da må man plutselig begynne å tenke sånn,
for da har du avkastningen per år, og den er jo høy på dette, altså det er stor sum in per år.
Ja, jeg tror jeg plukka opp at det er rundt 3000 kroner per prosent.
Det ble et regnestykke.
Jo, men det er ganske enkelt. Hvis handlingsregelen er 3 %, så tar du 3000 og ganger med 3,
det er 9000 kroner i måneden.
Så hadde du fått oljefondsavkastningen som utbytte til hver eneste innbygger,
så hadde du fått 9000 kroner i måneden.
Ja. Så får hele staten komme og si: Veit du hva, vi vil ha 7500 av de pengene.
De ni skal vi ha hver måned. Ja vel. Da hadde sannsynligvis folk begynt å gnu litt.
Da hadde de sannsynligvis begynt å gnu litt.
Nå kan det hende vi skal kutte litt i ting.
Den heldige effekten hadde vært at folk hadde sett hvor mye staten tar inn,
og stilt mer kritiske spørsmål til offentlig pengebruk.
Og den offentlige pengebruken er vanvittig. Men hvilken vei har dette tatt?
Én vei det har tatt, og det var du jo inne på: gratis barnehage. Som boondoggle for middelklassen.
For det er jo de som har råd til barn, og de som har råd til å studere, og de som får nyte godene av dette.
Middelklassesamfunnet vårt.
Dette er velferdstat av for og med midler. Men her er jeg ikke sikker på om ...
Hvis du gjør den gratis, så er det ikke lenger middelklassen som tar imot det.
Overforbruk skjer idet folk slutter å betale selv, for det er andre som betaler.
Så får du overforbruket. Det betyr også at de som i dag tenker at ...
Jeg jobber litt, jeg jobber deltid.
Jeg vil være med med en halv barnehageplass.
Det er jo kjekt å ha en hel barnehageplass, hvis ikke barnet er der.
Men barnehageplassen har de allerede blitt betalt for,
så de må ha bemanningen til den, ikke sant. Det kommer du ikke unna.
Og du vil få de som er helt hjemmeværende, som tidligere har tenkt:
"Jeg har barnet mitt hjemme, eller jeg har barnet mitt bare litt i barnehagen."
"Eller jeg har barnet mitt hjemme, og så passer jeg barnet til to venner som jobber."
Det er billigere å putte ungene i barnehagen enn å bruke det private barnepasset.
Nå sparer jeg 2500 i måneden per barn på å kjøre det i barnehagen istedenfor
hjem til min venninne, og så gjør du en vurdering og så flytter du det.
Det vil si at du begynner å allokere ting over i ... Flytte flere ...
Flytte til gratis, det gir mening.
De du flytter i så stor grad av, er barna til de som er lite produktive.
Og da får man to sånne streker, og så får man et liktegn,
og så står det: samfunnsøkonomisk ikke lønnsomt. Sjokk og vantro.
Det er nesten sånn du kan ta for gitt når staten gjør ting.
Ja, fordi dette er jo noe som er regnet på. Både SSB og Civita har regnet på:
Hva koster, og hva er lønnsomheten i gratis barnehage? Og vi har hørt at det har villet bli veldig lønnsomt.
Det blir jo så mange som kan jobbe mye mer når de har barn i barnehage hele tiden.
Så dette er bra for økonomien, så er det bare det at barnehage er helt sinnssvakt hinsides dyrt
hvis du tar alt det koster for en barnehageplass. Og dermed så blir inntekten lav.
Ja, og det du også kan legge til, er at det er ingen mekanisme i det systemet
for å gjøre barnehage mer kostnadseffektivere. Målestokken har blitt barnehageplass.
Ikke kostnad/ressursbruk/ressursinnsats for å få løst det problemet som barnehage løser.
Og selv det å ha private barnehager har man klart å ødelegge,
fordi du er da garantert, eller var i hvert fall i det gamle systemet,
garantert inntekten fra de kommunale barnehagene.
Hvis noen lurer på hvordan private barnehageformuer ble bygd opp,
så er det ikke fordi de tok åkerpriser eller noe sånt,
det er fordi de var mer effektive enn de offentlige barnehagene,
men fikk de samme subsidiene.
Det fikk ingen positiv effekt samfunnsøkonomisk
ut av å få private barnehager, for de ble like dyre som de offentlige per definisjon.
Du får ikke lov til å fakturere noe mer eller mindre.
Den summen som foreldrene betaler, fastsettes av det offentlige.
Du skal betale ut fra din inntekt inntil så og så mye, det er maksprisen.
Tjener du mindre, så skal du betale enda mindre. Makspris er jo en sånn morsom sak som sørger for å gagne de som ...
Litt sånn øvre middelklasse eller middelklasse opp.
Det er jo helt dustete, for det du gjør er å innføre marked,
og så tar du bort markedsmekanismene.
Da har du ikke så mye vitser lenger. Det er ingen marked. Bare gratis.
Hvis du spør Arbeiderpartiet, SV eller Rødt, så skal det ikke være et marked.
Det er en sånn ideologisk skylapp de har innført.
De skal jo ha bort disse private barnehagene på tørre møkka.
Kostnaden for dette er 2,4 milliarder kroner årlig. Da blir det gratis.
Eller, da blir det mer statsbudsjett og enda mer som kan skrives av.
Alternativt så må det prioriteres. Vet ikke om vi har kommet dit at man har begynt med det ennå.
Men dekningsgraden er jo allerede høy, ikke sant?
Vi har hatt full barnehagedekning i gåsetegn i årevis?
Det vi skal bruke 2,4 milliarder på,
det er jo å dytte de siste 5 % inn i barnehage.
Eller en andel av de, for noen vil prioritere seg inn.
Jeg vil ikke ha barnet mitt i barnehage.
Jeg kjenner mange som har kommet til den konklusjonen.
Jeg leverer et barn i barnehagen og henter det klokken halv fire.
Da er barnet helt utslitt, sur og grinete resten av kvelden.
Jeg er ikke interessert i det mer, så jeg korter ned de dagene.
Da blir det mye bedre stemning. Du vil få bemanningen i de barnehagene,
men du vil ikke nødvendigvis få veldig mye mer timer med barn i barnehage.
Så du bruker veldig mye penger på å gjøre det tilgjengelig og bemanne det,
uten at det egentlig har noen voldsomt stor effekt.
Ja, og når du har store beløp, så er det interessant å se på hvor mange du kan forvente
å få inn i denne barnehagen. Og siden man har så full dekning fra før, så er det ...
Anslaget er at en halv prosent eller noe sånt ekstra,
et halvt prosentpoeng ekstra over barn som kommer inn i barnehagen, er et par hundre unger.
Det er jo ingenting, ikke sant. Tar du 2,4 milliarder og deler på det, så blir det dyrt.
Dette her er en sånn marginalkostnadsgreie, og ting har en tendens til å kunne bli veldig dyrt på marginen.
De første grunnene du dytter inn dette systemet for å subsidiere barnehage, det koster veldig lite,
da får det mye effekt, og det siste grunnen du dytter inn, det har nesten ingen effekt, men det koster veldig mye.
Nettopp. Som Thomas Sall sa det: Økonomiens første lærdom er knapphet.
Det blir aldri nok av noe til fullt ut å tilfredsstille alle som ønsker denne varen eller tjenesten.
Den første lærdommen i politikken, det er å se bort fra den første lærdommen om økonomi.
Ja. Det er et par andre morsomme forslag her òg, da.
For det første, vi har jo testet det til gratis barnehage, for vi testet det i Finnmark.
Det gikk vel kjempebra, tenker jeg. Hadde ingen påvirkning.
Men da skulle man jo tro, hvis man har hatt et sånt eksperiment gående ...
Dette fungerer jo ikke.
Dette er bare dyrere uten effekt.
Ja, så da tar vi den lærdommen med oss videre, og så tilpasser vi oss det, da.
Passer vi oss det, da? Nei, vi gjør ikke det.
Og det ligger da en sånn rapport fra ... Ja, fra en sånn arbeidsgruppe for barnehager,
Som egentlig sier i veldig klar tekst at dette gratis-prinsippet
er ikke noe å forfølge. Fokuser på trivsel og kvalitet og rekruttering osv.
Politikerne som har bestilt rapporten, de tenker nei, fuck that, vi vil ha gratis barnehage.
Jeg er ikke sikker på om Rødt har lyst til å snakke om denne rapporten, egentlig.
For dette er en valgkampsak som både de og egentlig SV også er veldig på.
Ja, for å si det med SV: Vi må være kunnskapsbaserte når det passer oss.
Venstre har et annet alternativ.
Dette høres litt sånn amerikansk ut.
La oss selektivt slette studiegjelden til de fagene som vi har lyst til å være snille med.
Det er selvfølgelig barnehagelærere som de skal øke rekrutteringen på.
Og da tenkte de at hvis vi bruker 142 mill. i året på å slette studiegjeld,
fordi da må de vel ha lyst til å komme og jobbe som barnehagelærere.
Personlig syns jeg det er veldig rart å ha veldig mange år med utdannelse
for å passe barn. For er det noe vi har trent på i veldig mange år, så er det å passe barn.
Jeg sa det en gang. Barnehager handla om å få passa på barnet mens foreldra var på jobben,
og da fikk jeg mye kjeft, altså. For det var utdanning, og lære å bli gangsmennesker,
og det var full sånn veldig, veldig viktig og riktig og samfunnskritisk jobb som gjøres.
Og det er sikkert et poeng i det ...
Det er grenser for hvor mye du kan ha i teoretisk lærdom.
Det å passe barn er en praktisk jobb.
Men det er sosialiseringskunnskap og å lære å leve med andre ...
I fem år. Fem år for å lære å snakke med barn.
Hvis ikke du klarer å kommunisere med et barn uten fem år på skolebenken,
så er du uegna som kandidat i utgangspunktet. Dette er virkelig ikke din forslag,
for du kommer til å feile når du begynner å jobbe også.
Det kan hende at personlige egenskaper får veldig lite vektlegging her
kontra teoretisk kunnskap og en mastergrad som er levert inn ...
Det betalte du sikkert han derre kompisen på internett for å skrive.
Nei, det er utrolig at det er lov å bli forelder uten å ha barnehagelærerutdannelse.
Ja, det skjønner ikke jeg nå. Du har jo gått gjennom dette uten utdannelse.
Det må jo ha gått gærent? Ja, men det har jo gått gærent.
Du vet hvem som ødelegger barn? Du er garantert å bli ødelagt av dine foreldre.
Det er den ene tingen som er garantert med alle barn.
Men kostnaden per nye barn er jo den nette sum av 12 mill. kroner.
I hvert fall hvis vi regner litt ugunstig på det. Vi har noen antagelser i det, men det er kostbart.
Det er det som Civita og SSB kommer fram til, at det er kostnaden for å gjøre det.
Penger, det òg? Er det ikke det du pleier å si?
Det er det. Men det er jo ikke bare barnehage vi sløser med.
Vi skal til dine hjemtrakter, vi. Ja.
Lørenskog i våre hjerter.
Dette er ikke sånn direkte statlig greie, eller offentlig greie.
Men dette er sånn konsekvensen av politikk, da. Lørenskog kommune har vært helt ...
De har helt vanvittig råd til å legge til rette for utbygging av nye boliger.
Det har gitt en eksplosiv befolkningsnivå.
Hvis jeg doblet befolkningen sin på 20-25 måneder ...
Hvis jeg har hørt rett om gjeldsgraden i Lørenskog, så er nok det ganske lurt.
Det kan hende at de har vært nødt til å betale litt for det.
Det betyr jo at du måtte bygge veldig mye nye skoler, veldig mye nye ... Alt og grart.
Men du må ha litt folk til å betale ned den gamle moroa òg, da.
Sysselsatte. Så Lørenskog kommune må spare på veldig mye rart,
og de har da kuttet ned i åpningstiden på barnehagen!
For det er så jævlig dyrt!
Men det betyr jo at du må få noen til å kjøpe disse boligene.
Det er det jo folk som er villige til.
Men det er en måte å spekulere i bolig på. Bare ta den før vi gjør noe annet.
Det er å kjøpe tegning. Så det kommer et prosjekt ut, her skal vi bygge bolig,
og disse leilighetene er til salgs.
50 leiligheter i den blokka, eller 3 blokker av 25 leiligheter hver.
Så sier du at du må betale 1 % av boligens fullpris ved kontraktsinngåelse.
Og da er den leiligheten din.
Og så, når dette står ferdig, så må du betale resten av leiligheten.
Det er en måte å få penger inn for å senke byggekostnadene litt.
Du får litt mindre gjeld og litt mindre bygge...
Lån og sånt, som gjør at det er lønnsomt for utbygger.
Det betyr også at boligen din stiger i ganske markant verdi til vanlig.
Så når den er ferdig, så vil den jo ha en mye høyere verdi.
Og trikset har alltid vært: Du selger rett før ferdigstillelse.
For når du selger en bolig som ikke er ferdigstilt, så slipper du å betale dokumentavgift.
Så du slipper en hel del kostnader med det, og det er veldig lett å flippe.
Helt til det ikke er noen sure thing lenger, fordi eiendomsmarkedet har ristet,
og priser er ikke hva de var, og du har ikke den prisveksten du forventet osv.
Dermed sitter du i Lørenskog på det ene området de bygger på, det ene prosjektet.
Ennå 20 stykker som ikke har råd til å betale for leiligheten sin.
De har kjøpt seg inn på tegninger, for det kan du nærmest klare deg med et kredittkort for å gjøre.
Men du må jo gjøre opp resten når det er ferdig, og når du ikke gjør det, da er det plutselig ...
Salg og ganske mye kostnader, og da blir det litt krise. Gjør det.
Eksemplet her er en uføretrygda type fra Holmlia som ikke har noen betjeningsevne,
som har signert for tre leiligheter til samlet verdi av 15 mill. kr.
Målet var åpenbart å flippe det, det gikk til helvete.
Den ene der, han trodde jo at ... Dette veit jeg ikke om jeg har tro på, men det er det han sier.
Han hadde deltatt i et lotteri, han.
Lotteriet, så betalte han så mye for loddet,
og så kunne han vinne leiligheter, og det hadde han da vunnet tre leiligheter!
Jeg er usikker på om jeg kjøper den.
Ja, men det er meglere som står og pusher veldig hardt for å få solgt dette.
Få det solgt, for da får du byggestart.
Du er avhengig av å selge en viss andel av dette før du begynner å bygge.
Som timesharing-leiligheter nede i Syden i gamle dager?
Same shit, bare litt annen innpakning.
Det er da en topp med det de kaller i avisen, kalte de det luksusleiligheter?
Men til 5 mill. kroner så får du en ...
Jeg tipper du får 50-55 kvadratmeter, kanskje, hvis du er heldig.
5 millioner på Lørenskog? Kanskje. Jeg er ikke sikker.
Fordi det har vært så stor leilighetsbygging i Lørenskog, har prisveksten vært lavere
enn i Oslo og Lillestrøm og alle kommuner.
Man har klart å bygge så mye at prisveksten etterspørselsmessig
har vært lavere enn for alle rundt i.
Det skal Lørenskog kommune ha for. Tida har bare sagt bygg, bygg, bygg.
Det var til og med ting som ikke var ferdig reguleringsplan før blokka sto ferdig.
Du har en midlertidig godkjenning til å bygge en blokk,
og så skal vi bygge reguleringsplan som forteller at det skal være bolig her.
Det må jo IKI-kommunen for å gjøre.
Dette lotterigreiene ... Jeg er litt i tvil hvordan dette har foregått.
Det som sies, er at han Anvar, som har uføretrygd av typen,
har trodd han deltok i et lotteri.
Og så viser det seg at lillebroren hans har forfalska underskriftene til han Anvar
og kona hans og datteren på sju sånne budskjemaer inn i dette prosjektet.
Etter sigende under direkte påsyn av eiendomsmegleren.
Ja. Og da er det klart at jeg kan jo skjønne
at han, godeste Anvar, ikke helt har skjønt hva som har foregått her.
Og han har endt opp med tre leiligheter, da.
Jeg tenker sånn at du kan klage den megleren inn for nemndåpen,
men han har villig deltatt i dokumentforfalskning.
Sånt noe har vi strafferettslige måter å håndtere på. Enten må du bøtelegges, eller så må du ...
Det syns jeg ikke er helt urimelig.
Nei. Og det er jo noe av en sånn personlig tragedie, dette, da.
Første leiligheten solgt med 450 000 i tap.
Felleskostnader på 25 000 i måneden. Det er dyrt å kjøpe billig.
Så han skylder 705 000, når du tar med alt av kostnader for styling av leilighet,
salg av renter og gebyrer og alt som er, for bare én av disse leilighetene.
Over tre millioner denne familien, da. Og det er klart det er tungt å bære på en uføretrygd.
Men sånn ... sånn er det.
Hvordan ender vi der hvor folk som går på uføretrygd, sitter og prøver seg på boligflipping
og tenker at dette er risiko fritt?
Det er vel hvis du har en massesykos i samfunnet som tror at her kan vi skape verdier ut av ingenting.
Og det har jo vært det som har skjedd i boligmarkedet i faen meg så lenge jeg har levd.
Så har liksom boligmarkedet vært ansett
som en sånn risikofri gevinst?
Det er ikke så lenge vi har levd.
Her har jeg kanskje noen lærdom som jeg fikk helt tilfeldig av å vokse opp der jeg vokste opp.
Moren min bygde hus til jeg sto ferdig i 75, to år før jeg ble født.
Og det ble bygd mye boliger på Røykås, som det heter.
Litt bortafor oss på andre sida av veien gikk det en stikkvei ned.
Den het Røykås terrasse, og så gikk den 300 meter ned, og så lå det noen boliger nedover.
Så var det, kall det en lang sving, der var det ikke vei.
Også på nedsiden, etter å ha snudd 180 grader, så var det en annen stikkvei.
Den husker jeg ikke helt hva heter for noe, men den var 300 meter lang.
Det lå noen boliger som var bygd der også, men det var ikke bygd tett der.
På et tidspunkt, dette er på tidlig 80-tall, så er det jo boligboom, ikke sant.
Så de lager jo den veien komplett, og så blir det bygd eneboliger i et spenn av det.
Det blir hagler opp med boliger hele veien rundt.
Nordland gikk med ting på et tidspunkt på 80-tallet.
Jeg tror ikke det finnes én eneste bolig i Røykås terrasse som ikke har gått på tvangssalg.
For der var det overbygging og dyrt og kostbart, og det ble høy rente og folk ...
Det ble arbeidsledighet og alt kaoset. Alle som vokste opp i nærheten av det området,
vet at eiendom ... Har ikke gira eiendom så mye som mange andre.
Det var så uheldig å være litt fullinvestert omtrent da boligmarkedet sprakk i 91,
og da bankkrisa kom og sånn. Det var i og for seg ikke boliger, det var noe firmagreier.
Jeg bare husker sånn langt utpå 2000-tallet, så drev han og betalte ned på gammel gjeld
fra det der sånn. Livsvarig anker rundt halsen, ikke sant?
Det er verst. Det var en del av disse boligene som jeg husker ...
Jeg trodde noen av dem gikk på tvangshold mer enn én gang, til og med.
Det var liksom Røykås terrasse, kul adresse, høres fint ut.
I et for så vidt veldig ålreit boligfelt, ikke sant.
Det var luftig, nærheter marka, kort vei til skoler, buss, butikker.
Samfunnshus, fotballbane, lekepark. Alt var stille og fredelig, med lite trafikk.
Det er jo alle de tingene du kan selge det med, da.
Jeg tror det til og med var grusvei den gangen, det var ikke asfalterte veier der oppe.
Men det er et par ting, sånn filosofisk sett, da ...
Det at boligmarkedet har vært en sånn melkeku for middelklassen i alle år,
bortsett fra akkurat krakket i 91-ish ...
Men at sånn 35 år etterpå, så bare opp, opp, opp alle år.
Men det er de samme mursteinene og de samme plankene og de samme spikerne
og de samme dørene og de samme vinduene.
Det er jo eiendommen din som egentlig stiger i verdi.
Det er bare et skifte i etterspørsel.
Det er flere som vil ha de samme eiendommene i de samme sentrale strøkene.
Og det betyr at hele prisutviklingen er jo helt avhengig av at de har et politisk system
som gjør at det bygges for få boliger. Eller så kollapser det, ikke sant.
Hvis du hadde bygd det det var etterspørsel etter,
hvis du hadde hatt mindre reguleringer på boligmarkedet,
så hadde jo hele verdiveksten forsvunnet.
Og så er jo det neste problemet at hele eiendomsmassen verdsettes
av den lille andelen som omsettes.
Har du sånn tidevannseffekt at alle båtene stiger på likt,
men det er bare noen av dem som ...?
Den dagen det flipper, det snur, si at du får høy nok rente eller at ...
Politikerne gjør en dum nok regulering som gjør at ...
Jeg har én mulighet til. Dette skal vi snakke om i en senere episode.
Plutselig blir det så mange som jobber med en pc og bruker en AI til å gjøre jobben sin,
at de foretrekker å flytte litt lenger unna byen.
Det blir mer interessant å bo litt lenger vekk.
Og så synker etterspørselen, og det skal ikke så mye til.
Da man hadde covid, hadde man plutselig negativ befolkningsutvikling i Oslo.
Da begynte flere å flytte ut av Oslo enn inn til Oslo.
Folk trivdes ikke i Oslo når tilbudene ikke var der.
I en sånn mekanisme så har du ... Schmack, så begynner ting å snu.
Det skal veldig lite til.
Og det må jeg si, det er rart at man ikke har sett større flyttestrømmer som følge av ...
Internett og AI, egentlig.
Jeg tror ikke folk bosetter seg sentralt pga. jobb lenger.
Jeg tror de bosetter seg sentralt i mye større grad for de sosiale tilbudene på fritiden.
Du har mer tilgang til restauranter, kinoer, barer, underholdning, idrett.
Alt har du mer tilgang til hvis du bor sentralt enn hvis du bor utenfor.
Det er nok et vesentlig poeng.
Jeg ser jo for meg én måte dette kan krasjes på, da.
Investinor, vet du. Dette suksessselskapet som bare ...
Altså, det har jo kastet av seg med penger.
Det vil si, de gikk 13 år på rad med minus.
Og så har de hatt litt pluss et par år, men det er ikke sånn:
"Ok, nå løsna det." Det er sånn bitte litt ...
Ikke like kritikkverdig som det var? Nei.
Dette ble jo slaktet i 2021 av ...
Dette er helt bånn i bøtta. Så hva er trikset da?
Bare for å presisere: Investinor, det høres ut som de skal investere.
De har altså oppnådd null avkastning over 13 år.
Og 2008 er bunnpunktet i aksjemarkedet.
Det er jo bare hatt oppgang siden.
Å ikke klare å tjene penger fra 2008 til 2015, det er godt jobba.
Ja, det er nesten sånn Warren Buffett-talent, bare motsatt vei.
Du kan ta det samme når man begynte å få mye penger ut i stønader og sånn.
Og tilbake i covid-tiden, så begynte man å se at det begynte å bli ...
Etterspørselen etter aksjer vokste så stort at aksjekurser gikk opp mer enn
det de burde gjøre i forhold til hvordan selskapene gikk, så børsene ...
Hadde en voldsom vekst som egentlig ikke bundet ut i noe annet
enn at pengene fantes og måtte plasseres.
Så gjennom alt dette her, så har de bommet og ikke klart å tjene penger.
Det krever talent, det òg, å si. Ja, det krever mye talent.
Men da er det jo ... De har jo vært nødt til å gjøre sine egne investeringer, da.
Men nå har regjeringen funnet en løsning, vet du. Oi, sånn at de kan få litt mer å investere med.
For nå kan de få lov til å investere sammen med sånne pensjonskasser og sånn.
Den kan blandes inn i investeringene til Investinor
som ikke gir noen avkastning. Superdupert.
Riksrevisjonen slo fast at statens eget investeringsselskap Investinor
leverte nøyaktig null på avkastning på 13 år, og eget svar er å:
La dem forvalte pensjonspengene dine!
Flott gjeng, de folka på Stortinget.
Her kan man gå og stemme med stor tillit og tro på systemet.
Det man egentlig styrer med nå,
er å putte pensjonspenger inn i venturekapital.
Igjen denne veldig spesialiserte investeringen
som du har noen som er veldig gode på,
og de bommer på ni av ti investeringer, men de casher ut på den tiende.
Nå tenker man at man skal bruke fondsforvaltning til venturekapital.
Hvilket er ... Jeg tror kanskje det vi må innvende her.
Jeg tror egentlig ikke det er den dårligste ideen i verden
å putte pensjonspengene dine i venturekapital, fordi det er langsiktig
og du tar høy risiko, men på lang sikt skal det lønne seg.
Hvis du putter det i kompetente hender.
Hvis du putter det i Investinor, da er det kanskje ikke like lurt.
Veldig ofte er det sånn at de som kommer inn og er typisk venturekapitalister ...
Dette er egentlig det Investinor driver med. Du har grunnleggerne som kommer inn i et selskap.
De skal ha en veldig høy avkastning. Det er målet.
Så må du få med deg en kapitaleier som har litt mer penger.
Der kom Investinor inn. De skal ikke ha helt like mye,
men hvis det går bra, så skal de ha høy avkastning.
Problemet er bare at dette er staten og de som vanligvis går inn
der Investinor går inn, det er sånn veldig flinke folk
som er gode til å se på disse prosjektene og se hva muligheten er.
Nå skal vi plutselig sitte med folk som ikke driver med dette her, sitte og forvalte det.
Vi er staten, la oss bare plukke noen folk på gata i Drammen liksom.
Så setter vi dem til å være venturekapitalister med offentlige penger,
og så satser vi på at det går bra.
Litt sånn som Oslo driver boligpolitikken sin,
de sendte ungdommer rundt med kredittkort for å kjøpe boliger på Oslo Vest.
Så det er supert. Hvis vi får litt grønt skifte på toppen av dette,
så skal vi alle være like i fremtiden. Helt fattige. Helt fantastisk.
En forvaltningsprofil på pensjonssparingen din, så kan du holde et øye med den.
Hvis du ser at pensjonsforvalteren din begynner å plassere pengene dine
inn i samme som Investinor, så kan du ringe og si: "Jeg vil gjerne bytte den profilen."
Du får jo ikke bytta bank, så du må bare si: "Gi meg et fond uten Investinor-tilkobling."
"Få meg vekk, dette skal jeg ikke ha noe med å gjøre." Dette krever faktisk aktiv deltakelse.
Aktiv forvaltning på ditt eget nivå. Du må sjøl begynne å vurdere risikoen her.
Hvert fall hvis du har en såkalt høyrisikoprofil på aksjene dine,
så vil dette gå garantert i minus.
Men det politikerne forstår, Trond, som du ikke forstår,
sannsynligvis pga. din manglende høyere utdannelse og mastergrad, og alt det der,
det er jo at når du har sendt masse milliarder inn i et høl, så kan du ikke bare gi opp.
Da må du sende flere milliarder etter det.
Det fins ikke noe som heter suncost.
Suncost policy er et ukjent fenomen på Stortinget.
Da burde vi tatt med en mikrofon ned og gått forbi politikerne i vandrehallen.
"Kan du forklare suncost policy?"
Det første er at jeg tror omtrent alle sammen vet hva det er.
Det tror jeg virkelig ikke.
Liksom ... Utro ut fra systemutkommende, da?
Veldig mange av de menneskene som går der nede og er idealister, ikke realister.
De har ikke satt seg inn i hvordan ting er, de har et mål om hvordan de ønsker at ting skal være.
Hvis du spør den jevne SV-er om dette, en sånn finanspolitisk talsmann for SV, liksom ...
Ja, altså ... Torskeøyne. Men ... Jeg mener fra Arbeiderpartiet.
Jeg tror til og med folk i Rødt skjønner dette her.
Jeg er faktisk usikker. Jeg tror det er noen i Høyre som skjønner det,
noen i Fremskrittspartiet som skjønner det, noen i Venstre som syns det er veldig vondt å skjønne det.
Sikkert også noen i Arbeiderpartiet, men MDG, SV og dels Rødt,
jeg tror ikke de kan forklare sunkost og hva det er.
Vi skal ta en test en eller annen dag.
Den røde tråden er: 1. Staten skal ikke være investor. Slutt med det.
2. Staten skal ikke være investor. 3. Staten skal ikke være investor.
Så er det den utrolig tåpelige utviklingen. Det er sånn Mott & Bailey-greie.
Motten er at staten er sikkerhetsnettet, som skal ta vare på de fattigste.
Honningkrukka for middelklassen. Alt skal være gratis.
Inn med litt kompisk kapitalisme her, og nå skal vi få ting til å skje.
Og det er Molbo hver jævla gang.
Og når du påpeker den, så er det tilbake til Mott.
Ja, og så blir du kjefta på, da. Sånn som Sylvi.
Men det er hennes skyld at Morrow ryker.
Du må ha en SV-ordfører for å få akkurat det nivået på dumskapen, men godt jobba.
Skal vi si at det var nok klaging for i dag? Tror det var det!
Ha en fortreffelig dag! Betal dere skatt med frede!
Takk for at du hører på Sidelinja podkast. Snakk gjerne om oss, lik del å anbefale oss
i podkast-appen din, eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Regjeringen er ikke løsningen på problemet vårt.
Regjeringen er problemet.