Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse og de som skulle ønske Norge var litt mer som Sveits.
Regjeringen er ikke løsningen på problemet vårt.
Regjeringen er problemet.
Skatterettsaktivist i den forstand at du vil ha mindre skatt?
Ja, jeg vil ha mindre skatt og så vil jeg ha en leggende NRK når de ikke klarer
å snakke sant om ting.
Ja, fordi NRK vil ikke ha mindre skatt. De syns det er greit å brette
slagsida si ut for all verden og fortelle hvordan disse forferdelige sveitsmilliardærene er.
Og vil at staten skal ha mer penger.
Sjokkerende hvordan konklusjonen der ender.
Det dukket jo opp en sak på NRK, hvor de hadde fått en rapport fra Tax Justice.
Og de kunne jo fortelle at de hadde sett på hvor mye av formuesskatten
disse sveitsfarerne sto for, og det var jo ikke mer enn 2 %.
Og det hadde de ut ifra at det var sett på 163 bedriftseiere,
som hadde flyttet til Sveits siden 2020.
Her var det så mye rart og så mye feil og så mye urenlighet
at jeg tenker at NRK egentlig burde legge seg flate og publisere et dementi.
Ja, men jeg tenker jo at en sånn åpen og etterrettelig organisasjon som NRK
har vel lagt ut bakgrunnen for de tallene de kommer med, så det burde være lett å korrigere.
Alt bakgrunnsmaterialet er anonymisert
og ikke mulig å gjenskape eller å gå gjennom.
Sånn at vi har lagd en såkalt ... Dette er jo såkalt forskning,
som vi har gjort på en sånn måte at det ikke er mulig å sjekke tallene
som kommer ut av forskningen.
Da er det ikke forskning lenger. Dette er renskjær aktivisme
fra en organisasjon som, sjokk og vantro, lever av staten.
Ja, det er fort gjort. Ja, hvis du betaler ...
For å tro at noe som ikke er sant, er sant,
så er det lett og overbevisende om at det er sant.
Det er veldig merkelig der. Hvis vi starter ...
Når du ser på vinklingen til NRK, så ser det ut som de har flyttet 163 nordmenn
til Sveits siden 2020. Det er helt feil.
Jeg har flyttet over 1000 nordmenn til Sveits siden 2020.
Og vi vet ikke hvilke av disse 20 ... Eller 1000, som ...
De har brukt til sine 163 som de har brukt i databasen sin, da.
Det i seg selv er jo en helt hårreisende dårlig tilnærming.
Ja, ikke f.eks. vi har tatt de 163 rikeste. Det vet vi ikke noe om.
Har de tatt de 163 fattigste? Eller de med minst. Det er vel liten fattigdom der, men ...
Ja, men det har litt effekt, da. Det har litt effekt hvor du plukker ut disse.
Så vil du også bomme, ikke sant. For de som har mest, har så ekstremt mye,
de utgjør så voldsomt, hvis ikke de blir med i denne statistikken, så blir det helt galt.
Men det stopper jo ikke der, for de har basert seg på 2019-tall.
Og så er det jo sånn, ja ja, 2019 ... Men 2018 til 2019 justerte man litt
på multiplikasjonsfaktoren for utbytteskatt.
Og så i 2019, derfra har man økt den drastisk.
I tillegg til hvordan man beregner formuesskatten har blitt endret.
Og formuesskatten har blitt økt!
Hvilket jo, jeg vil påstå, gjør et ganske stort utslag.
Så man har plukka et selektivt utvalg av disse folka, vi vet ikke hvem.
Og de har plukket et selektivt år, som har sine egne små ...
Ja, ja, men ikke sant, du har tatt et, kall det arbitrært, da, kall det et år som ...
Ikke sant, det kan ha sine egne lokale omstendigheter som ikke nødvendigvis er hensyntatt.
Og så sier man at det er det, men dette er jo bare småtterier.
Ja, er ikke noe problem, gitt.
Dessuten så har de jo lent seg på en uavhengig organisasjon, nemlig dette Tax Justice Norge.
Og de springer ut av Kirkens Nødhjelp, og halv... Ja, halv...
Sitter med gratis kontorplass hos dem for å komme i gang.
Så er det en haug med medlemsorganisasjoner som ...
Ja, man kan vel antyde at det ikke er helt politisk nøytrale organisasjoner. LO er medlem.
Og så får de finansieringen sin fra Norad, bl.a. Nettopp.
Så dette er en organisasjon som lever av skattepenger, gitt. Litt som NRK som videreformidler det.
Ja, er det skattefinansierte organisasjoner som smører hverandre på ryggen?
Ja. Og denne artikkelen fikk jo ikke ligge lenge ute
før det var folk med mer kompetanse, nei, som reagerte.
Jeg reagerte på at de hadde brukt 2019-tall først, og sa: Hæ? Det var litt rart.
For skattesystemet har blitt endret ganske drastisk siden det. Så dette er jo ...
Altså, hva er det dere vil fram til her? Det de ville prøve å si, var jo at ja, men ...
At det utgjør så lite av formuesskatten likevel.
At det er ikke noe å si, verdiene er i Norge, de.
Det du skulle ha regnet på, er vel ... Hvis du skulle gjort dette, kall det riktig, da,
så ville du sagt: Hva ville de folka som er i Sveits nå, betalt i skatt
hvis de fortsatt hadde bodd i Norge i 2023, i 2024, i 2025, i 2026?
Og de står for sånn som 55 % av all formue i Norge? Ja, det er vel et tall som kommer.
Det er vel totaliteten, disse tusen, eller hva det er for noe?
Ja, og da vil jeg jo tro at ... Det er ikke urimelig å si
at de står for i hvert fall 55 % ...
Hvis de hadde bodd i Norge, hadde de stått for mer enn 55 % av formuesskatten.
Ja, det tror jeg er rimelig å si.
For ikke å snakke om den vesentlige utbytteskatten
som de må betale for å ha penger til å betale formuesskatten.
Det er jo ikke et tilfeldig utvalg som flytter til Sveits.
Du og jeg har f.eks. ikke gjort det. Men jeg har tenkt tanken.
Mer på prinsipielt grunnlag enn finansielt?
Ikke bare det. Jo mer jeg hører snakke med folk som har lang sveitsgobling,
så sier de at det er et veldig velfungerende samfunn! Kontra det vi har her.
Men NRK tjener jo som en sånn ... Hva skal man kalle det?
En sånn liten heiagjeng for et sånt narrativ på venstresiden som sier at:
Jeg vil ikke ha dere her uansett, så blæ!
Og det andre er den ugjennomsiktigheten,
denne viljen til å trekke og dra og fordreie litt,
sånn at man skaper det bildet som man ønsker å skape, da.
Egentlig det motsatte av journalistikk og nærmere aktivisme.
Det lukter veldig aktivisme og veldig lite journalistikk.
Og det handler om hele tilnærmingen.
Du ser på et eller annet arbitrært år med et arbitrært utvalg av folk,
og så sier du: Dette er småtterier.
Men vi har jo snakket tidligere om denne feilslutningen om det knuste vinduet.
Ideen om det sette og det usette i økonomien, da.
Du kan snakke om det som synes, men du mangler helt blikket på det som eventuelt
aldri ble skapt eller aldri ble beskattet eller aldri ble ...
Det er noe som er borte, og det er ikke det du måler.
De langsiktige konsekvensene av at norske næringslivsledere, investorer,
nå ikke bor i Norge lenger, det er ikke sikkert de slår fullt ut nå,
men det kan hende de gjør det i 10 år, 15 år, 20 år,
fordi de begynner å flytte investeringene sine også.
Man ser faktisk tendenser til det,
for de har begynt å ta ut veldig store utbytter i holdingselskapene sine, som er i Sveits.
Så er vel da sannsynligvis tanken å investere det andre steder, da.
Hvis du først bor i Sveits, så kan det hende at du treffer på noen andre
som har noen gode, smarte ting å investere i.
Det er på generell basis. Man har jo en bias til der man bor og nærheten av seg selv.
Hvis du eller jeg starter et firma, så er det ganske naturlig at det får adresse her i Oslo.
Men det er klart at når du først har dratt opp ankeret, og du ikke har det,
så er det kanskje en tilknytning lenger.
Du har det kanskje som nordmann gjennom mange år, av disse utflytterne som er nå.
Men ungene deres kommer jo til å gå på sveitsiske skoler og de kommer til å forsvinne ut.
Andre- og tredjegenerasjonen kommer ikke til å være nordmenn lenger.
De kommer til å ha en tante eller en onkel eller en hytte eller et eller annet.
Og de vil stå ganske fritt til å investere formue der den kaster av seg.
Og det vil typisk ikke være i Norge. Rart, det der.
Hvis dette er så bare sånne småpenger,
hvorfor var det så viktig å innføre den helt rakoniske exit-skatten da?
Det er jo bare fordi de kunne. Det er gøy å plage folk.
Ja, men dette var jo for å stoppe. Dette var jo et forsøk på å gjere inn flyktninger, ikke sant.
Og så tenker jeg sånn: Ok, når NRK kjører dette her, og det er jo ikke et spørsmål om om,
eller den Sax Justice-rapporten, og sier: Ja, men nå har vi jo lært det, og lest det, ikke sant?
Så er jo første oppfølgingsspørsmål som han burde få, det er jo da:
Men hvorfor exit-skatt, da? For da har vel ikke den noe å si lenger?
Og så ... Det er en sånn selvmotsigelse som jeg tenker ikke kommer til å bli påtalt
av medier, men som burde vært stilt i en pressekonferanse eller lignende.
Du etterlyser sammenheng i ting der det ikke er rimelig å forvente sammenheng i ting, Trond.
Derfor er du så frustrert.
Og så bør noen stille følgende spørsmål til NRK:
Hvordan klarer dere å kalle organisasjonen Tax Justice? Uavhengig.
Den er jo ikke del av NRK, f.eks. Det er bra.
Men av og til så har man jo ikke subsidierte, statssubsidierte aktivister,
som man kan lene seg på for å finne argumenter for det narrativet man vil presentere.
Nei, vi må lage alt helt selv, vi.
Og kanskje i likhet med oss, så går jo byråkratiet til det nest beste
og nest logiske skrittet, som er å bruke AI og outsource til den
når de skal beslutte og bestemme seg for ting.
Der har de lært litt av oss. Men de er dårlige kopier.
I Alver kommune leverte administrasjonen en offisiell utredning
om ny skolestruktur, der det ble anbefalt å legge ned minst fire skoler.
For å gi saken tyngde og legitimitet ble det lagt ved en vurdering av "barnas beste",
basert på 30 vitenskapelige forskningsreferanser.
Og så har de en peskig lokalavis oppi her, Nordhordaland, som har sjekket denne kildelista.
Det viser seg at i hvert fall tre av disse forskningsartiklene er det CoPilot som har dikta opp.
Ja, ytterligere 15 av dem var fulle av feil eller ikke mulig å få tak i eller spore.
Høres egentlig ut som du har dikta opp mer enn bare tre.
Men ... ja. Og da ... ja, hva skal man si?
Vi skal jo ikke gjøre oss veldig høye og mørke her.
Det er ikke som om vi ikke bruker AI til å gjøre noen sakssammendrag og annet.
Men jeg tror vi er bedre på å sjekke kildene våre enn det disse er.
Ja også. En annen forskjell er at vi ikke bruker det til å backe.
Vi backer opp offisielle vedtak som innføres ved tvangsmakt og det hele.
Så vi har ikke helt det samme ansvaret som en kommune.
Så vi gjør det bedre, selv om vi har mindre ansvar på våre skuldre.
Det kan man jo diskutere, men jeg tror ikke vi skal måles på samme målestokk, da.
Nei, men nå hadde jeg veldig lyst til å gjøre det, bare fordi jeg gjør det venstresiden er jævlig glad i.
Det er å heve meg moralsk over, og se ned på.
Irene bekrefter at man ... jo da, man hadde brukt litt sånn co-pilot
for å generere denne rapporten, og det var jo sikkert dumt.
Men det er jo da på en måte ikke første gang dette skjer.
Eller andre gang, eller tredje gang.
Det er noe med at læringskurvene her er veldig slakk.
Ja, eller at alle skal gjøre feilene selv, eller jeg vet ikke.
Der klarte de å lage en henvisning til fiktiv høyesterettsdom, oppdiktet av KI.
Ja, og de skulle kaste noen okkupanter ut av et hus,
og fant sin ryggdekning med litt sånn fantasifull KI-bruk, da.
Ja, det er sånn ... Jeg kan skjønne de som går på den smellen første gangen.
Fordi du tror jo at dette her ... Altså, du ... Vi tror at ting fungerer.
Når vi får det implementert til oss, og noen leverer til oss,
så regner vi med at her har noen gjort jobben sin og sjekker at det fungerer.
Men når det kommer historier som dette, så bør det gå på en liten varselbjella.
Vi må faktisk gjøre "we gotta do our due diligence",
og sjekke underlagene og gjøre en ordentlig jobb her.
Ja, men den latskapen som ... Latskapen vinner over det.
Latskapen er en sterk kraft.
Ja, jeg er ikke negativ til latskap.
Ikke underslå. Latskap fant opp hjulet.
Tromsø gjorde det samme, de skulle også fikle med skolestrukturen sin tilbake i 2025.
Den saken er vel den som kanskje er mest kjent av disse her, sånn.
Da fikk du en sånn PwC-rapport etterpå, som var vel mildt kritisk til hvordan han hadde gjort det.
Men det er jo en "silver lining" her, fordi det kommuner har pleid å gjøre,
det er jo å kjøpe inn konsulenttjenester her og der for å få den samme rapporten.
Og igjen er det en sånn "her er konklusjonen, kan du gi oss rapporten som støtter den?".
Veldig ofte. Det ser vi med offentlige utredninger og alt mulig rart.
Det er sjelden gitt rom til å være så uavhengig man skulle forvente, ut fra implikasjonene.
Eller en ekstern rapport, eller det ene eller andre. Man legger føringer som ...
Sier du nå at når noen promper denne Aien til å gi dem noe,
så gjør de det med politiske bajas og mål?
Ja, og så sier jeg vel egentlig at når de tidligere promtet et konsulentfirma,
så gjorde de akkurat det samme.
Og da er jo spørsmålet om dette egentlig er verre eller bedre,
for det er i hvert fall mye billigere.
Og raskere. Ikke det? Har konsulentbruken i norske kommuner gått ned?
Etter at vi fikk ... Nei, nå må du ha AI-konsulenter.
Du og jeg kan begynne å leie oss ut som AI-konsulenter snart.
Du kan være senior, jeg kan være junior AI-konsulent.
Det er jo et par ting å diskutere, da. Vi hadde en episode om KI,
og vi har jo litt hellige erfaringer med det. Det er et arbeidsbesparende verktøy.
Du er litt bevisst på hvordan du bruker det.
Når du ikke er det, så blir det frustrerende.
Når jeg kom hit i dag, så ... Da var du litt irritert.
Da røyk det litt av pappa'n min. Nesten så heit at du kunne sterke et speilegg på den.
Ja, der var en eller annen kombinasjon av Gemini og Linux og laptop.
Mange ting som konspirerte samtidig. Det ga noen utfordringer. Jeg var mildt sagt frustrert.
Jeg er litt frustrert ennå, for jeg har mistet 8 av 20 sider med dokument
som da plutselig ikke er tilgjengelig lenger.
Nettopp. Men det store spørsmålet blir jo da: Er det teknologien i seg selv?
Er KI et tulleverktøy som man bør holde seg unna, eller er det slik at ...
Man må lære seg å bruke det? Ja. Det er et sånt spørsmål om kulturen
rundt utredninger og rapporter.
Og underliggende materiale for beslutninger som tas.
Og jeg vil vel argumentere for at jeg har aldri vært kjempeimponert over
hva man legger til grunn for relativt store beslutninger.
Enten man har betalt til dyre dommer for å få inn konsulenter,
eller man jukser med AI, som er temaet i dag, da.
Bare ta en liten sidespor.
Jeg løftet jo om min frustrasjon over at jeg manglet mye dokumentasjon til min kjære bror.
Han jobba på McIncarrie på Ullevål Stadion for mange år siden.
Og det har en parallell. Det kommer en fyr inn der.
Han skal levere hovedoppgaven sin om to dager: "Everything is gone".
Dette var tilbake på den tiden hvor folk kom inn i butikken og spurte:
"Dette internettgreiene, er det noe å satse på, eller?"
Og backup, det var floppydisker, det.
Det er ikke sikkert at alle som hører på oss, vet hva en floppydisk er engang.
Det er et lagringsmedie som tar 1,64 MB eller noe sånt?
1,44! I was close, det var du.
De måtte jo bare fortelle alt etter at du luktet på maskinen.
"Sorry, men hvis ikke du har backup av det du har jobbet med nå i seks måneder,"
"så er du fucked." Bror fikk gleden av å overbringe den beskjeden, og fikk tak i second opinion.
Fra en som har dritpeiling på disse maskinene. Og han bare:
Nei, sorry, dette er godt. Og der står det en student i 28 år og gråter.
Han har to dager til han skal levere hovedoppgaven sin, det vi kaller master i dag.
Og han har ingenting lenger, for han har ikke lagret fremgangen sin underveis.
Jeg hadde en sånn opplevelse en gang. Jeg var helt tjukk i huet for 20 år siden.
Men jeg jobba på et prosjekt, og så drev jeg og lagra alt på minnepinne.
Som jo er kjempelurt. Og så, ja, så tok det jo ikke lange tida før den ...
Jeg hadde jobba en del dager, da, og så plutselig funka ikke minnepinnen lenger.
Og en minnepinne er jo liksom ikke den største investeringen,
men det var såpass irriterende å miste det arbeidet at jeg hadde kjøpt den
på komplett og sendt den i retur med et sånt lite vedlegg hvor jeg beskrev
at jeg ville ikke ha noen ny minnepinne av dere, send en flaske whisky eller et eller annet isteden.
Og så kom det et brev tilbake fra Komplett, noen dager etterpå,
med en CD: "Hei, vi har gjenoppretta alle filene dine. Her er ny minnepinne".
Kundeservicen var sånn helt uventet, langt utenfor hva du kunne ...
Og de har vel egentlig hatt en kunde i 20 år etter det?
Ja, det tror jeg jo på. Jeg har hørt veldig mange si "Komplett er stedet å handle".
Det var det. Jeg skal vel innrømme at de siste 10-15 årene
så syns jeg ikke de har helt vært på nivå lenger.
Men jo, jeg begynte på den historien, så var det for å sammenligne med meg selv.
Jo, altså, Gemini fucker opp og gjør litt feil og sånn, men det er også litt sånn
at fordi jeg ikke har gjort de riktige grepene, fordi jeg er litt som han masterstudenten
eller hovedfagsstudenten, så er det noen ting som jeg ikke har lært meg ennå.
Det er sikkert mange andre som ikke har lært seg,
som gjør at du får litt feil resultater og mister noen greier på veien.
Og i disse tilfellene får med litt ekstra som ikke skulle vært der.
Og ja, nei, rett og slett lære seg metodikken som funker,
og om ... Kall det backup eller kall det å skrive til en kilde som tas vare på.
AI har veldig lyst til å redusere mengden bokstaver og tall og punkter,
de vil liksom minimere litt. Det Gemini sier, er at det ligger i bånn.
Innimellom er jo det kjekt, det. Du får ryddet opp i en tekst,
og du får ryddet opp i punktvis og mye lettere forståelig istedenfor lang fritekst.
Men når du jobber med det punkt for punkt etterpå, kan du risikere å miste noe
hvis du ikke eksplisitt sier at her skal du ikke prøve å spare minne.
Bygge dette så omstendelig og stort som mulig
med så nøyaktige beskrivelser som mulig, for kun da vil dette fungere.
Det er også fristende, når vi har vært inne på byråkratiets omgang med AI,
å introdusere en modifisert versjon av Jevons paradoks.
Det er jo denne ideen om at ... Det brukes ofte om flyreiser, da.
Du får litt mer effektive motorer eller ...
Og så tenker man at hvis vi sier at flytrafikken var 100 i fjor, og så blir den 100 neste år,
men nå er alt 20 % mer effektivt, da blir det jo bare 80 % av utslippene vi hadde i fjor.
Eller 80 % av kostnadene, eller et eller annet sånt. Så er det ikke det som skjer, det blir 120 %.
Fordi at prisen går ned, og da flyr folk mer.
Det er mye større og flere som har råd til å fly, og de som flyr, har råd til å fly, og kjøper flere billetter.
Så går bruken også i sånn underliggende totalitet opp.
Jevons paradoks for byråkratiet her, sånn, blir vel noe i retning av at
når det blir billig og enkelt og greit og kjapt å generere meningsløse utredninger ...
Så lager man fryktelig mye bedre.
Så blir det veldig mange flere av det fremover, fordi de har co-pilot på jobben, veit du.
Men det er jo ikke bare byråkrater som ...
De som får gjort alt de skal.
Her kommer jo en nyhet denne uka om at SV vil ha nytt slagord.
Å, dæven - så mange gode råd de har fått!
Altså: Ingen skal si at vi ikke hjelper hverandre ved behov i Norge.
Fordi internettet har flommet over av gode forslag.
Og disse gode forslagene kommer selvfølgelig ikke fra SV-ere eller folk i Norge.
De kommer helt fra ytre høyre til ... sentrum.
Hva skal jeg si ... Jeg foreslo selv en omskriving av Høyres slagord.
For de hadde jo ingen slagord, bare ...
Ikke det der "mennesker ikke milliarder"-mølet?
Nei, det siste var jo "ingen slagord, bare god politikk".
Hva var det det ble igjen, da?
Ingen kunnskap, bare dårlig retorikk.
For eksempel. Eller bare følelser og retorikk.
Ja ... Jeg ville tenkt noe sånt som: Lei av rasjonelle beslutninger? Stemmer, SV!
Eller et eller annet sånt. Men SV, stakkar, de har opplevd en viss velgerflukt, og da er det på tide å oppdatere.
Slagordet sitt. De har jo hatt dette: Del godene.
Og det er jo ganske treffende, da, for deres politiske innretning.
Ja ... Vi er litt usikre på det.
Nettopp fordi slagordet er ikke: Skap godene.
Destruer godene ville vært mer passende.
Men del dem noe for all del likt etterpå. Destruer godene, del lidelsene.
Nei, men ... Ja.
Del godene, som jeg nevnte, er jo et gammelt slagord.
Nåværende, hvis jeg forstår det rett, er:
"Vi kan gjøre en forskjell for miljø og rettferdighet". Det er sånn passe dølt.
Det skal sies at de har jobba hardt for å få det så dølt.
Noen bedre forslag er jo "fordi staten vet best", eller:
"Det blir ikke rettferdig før staten har alt".
Virkeligheten er for de andre. Den er flittig.
Sv: Vi tar gjerne regningen så lenge det er din tur til å betale.
Eller "fordi individet er en designfeil".
Sv: Din personlige frihet slutter der vår moralisme begynner.
Sv: For deg som ønsker maks utbetaling med minimal innsats, det er et dårlig slagord.
For det er faktisk en ting å prøve å ... Det strider imot SVs tilnærming, egentlig.
Dette er jo vår tilnærming: SV, vi fordeler raskere enn du kan skape.
Nei, det er ... Vi tar alt unntatt ansvar.
Det hagler jo på Internett med de gode forslagene her!
Hva er det den der gamle er? Han som står og peker på en millionær?
Jeg vil ha alt du har, bortsett fra jobben din!
Men det er jo ikke bare SV som har slagord. Vi har en episode for lenge siden hvor det var sånn.
En sånn kommunemotto nede i Tønsberg et sted.
Det var litt av en prosess.
Seriøse greier, dette, når man skal ha motto eller slagord for en kommune.
Det er noen artige eksempler fra ... Wikipedia har en egen liste over kommuneslagord.
Høylandet kommune, de syns du kan fly så høyt du vil med begge beina på jorda!
Vet ikke hva de har betalt for den, men artig.
Den kan jeg for så vidt se litt sånn humor og betydning av.
Det er ikke den verste jeg har hørt, om jeg kan si det sånn.
Nei da, det er jo ... Det fins verre.
Det fins vel bl.a. en kommune, husker jeg ikke hvem, som har to pluss to er fem?
Hvis ikke mer.
Det er progressivt, for å si det sånn. SV-kommune, dette.
Jeg vet ikke. Mindre imponerende er det i hvert fall.
Det kan jo være gode eller dårlige slagord, dette her, men ... ja.
Prosjektet "Bodø i vinden". Da snakker vi jo om ...
Her skal vi bygge omdømme og merkevare og alt mulig. For 12,6 millioner.
Vi kan komme på andre ting å bruke disse pengene på.
Ja, hvis jeg husker rett, så tror jeg Bodø har et svært prosjekt med å flytte flyplassen sin.
Og det er jævlig dyrt. Ja, altså, Bodø har et kjempeøkonomisk problem.
Og det er samfunnsøkonomisk penger ute av vinduet.
Og de fikk jo en ny ordfører og et nytt flertall ved sist kommunevalg,
og de har jobbet hardt for å prøve å rydde litt i Bodøs økonomi,
fordi den har vært helt skattkjørt.
Prøvde å løse det med et omdømmeprosjekt, da.
Ja, det er nok sånn. Når de først hadde klart å få kommunebudsjettet litt i balanse,
så fikk de det litt mer enn i balanse, litt i pluss.
For å ikke fornærme Rødt, som er sinte på kommunebudsjetter som går i pluss ...
Nei, Rødt har vært veldig klare på at det er ikke bra.
Ja ja, det var de ute og gjorde det veldig klart.
Det som teller, det er hva kommunen leverer, ikke om regnskapstallene går opp.
Det er veldig SV-inspirert, føler jeg.
Men jo, så for å unngå å fornærme disse folkene fra ytre venstre, så ...
Så brukte de 2,6 mill. på omdømme, for da fikk de redusert plussen litt.
Det er sikkert bra.
Dessuten er jeg ganske sikker på at det har fulgt med noen fete seminarer
med omdømmebygging. Det krever jo selvfølgelig møtevirksomhet på hotell
med treretters middag og fri bar.
Ja, og for å ta et annet eksempel, da ... Det er jo ikke de største beløpene, men Ruter.
Dette kollektive selskapet her i Oslo.
Har de brukt 300 000 for å få inn råd fra Try?
Egentlig for å finne ut om folk liker dem.
De har en app, der kunne de bare satt opp fem sånne smiletegn, så tipper jeg de får svaret!
Ja, et eller annet ... Sånn i konteksten så er det jo litt sånn småpenger, dette her, da.
Så det er kanskje ikke så krise, men er 300 000 det også?
Men det reagerer folk på! Fordi folk ... Altså, Ruters omdømme er veldig tydelig, ikke sant?
Leverer du tjenesten, så får du godt omdømme.
Hvis du ikke leverer tjenesten, så får du dårlig omdømme.
Folk kjenner på det hver dag.
Kommune som bruker 12,3 millioner, det tenker du ikke over der og da,
men på et eller annet tidspunkt så lenger det ned i en skole eller et sykehjem.
Det er ikke sikkert at du kobler det til 12,3 millioner i omdømmebygging,
men sjansene er jo store for at det er en av årsakene til at du må gjøre innsparinger andre steder.
Ja, og i Ruters tilfelle så er det jo det som kanskje gjør det provoserende for dem, er at det er
at de kutter ganske betydelig i kollektivtilbudet,
fordi de må spare en halv milliard.
Og da kan det jo virke rart å bruke penger på PR og rådgivning, da.
Nå har jo Rødt fått handlet frem med sånn der kollektivtilskudd fra staten,
så nå skulle jo alle månedskortene drase ned i pris, kan det ...
Det redder vel ikke Ruter, det heller?
Nei, men har det noe å si for ham?
Det var sånn offentlig fastsatt.
Jeg mistenker jo det at når du presser prisen, halverer prisen,
så øker du forbruket. Og hvis du øker forbruket, så øker du kostnadene til Ruter.
Jo, nei, det kan hende. Men jeg går jo ut ifra at fordi det fastsettes politisk,
så må det jo være en sånn ordning underliggende, da.
At Ruter får finansieringen sin fra politikken mer enn fra billettsalget.
Ja, jeg tenker mer at ... Bystyret sier ...
At dere skal kjøre buss her hvert tiende minutt, herfra til dit.
Og månedskortet skal koste dette. Så har de et anbud inne på
at de kan levere det for så og så mye også.
Veldig merkelige greier. Vi koster en bussbillett i Oslo snaue 50 kroner nå,
46 kroner noe for en enkel billett.
Ja, men det er vel ikke noen god målestokk? Er det dette månedskortet som er ...?
For min målestokk nå, så er det verdt det. I snitt så reiser du seks ...
Sju kilometer vil jeg tippe på den billetten, kanskje. Noe rundt der.
For en bussbillett til 99 kroner fra Oslo til Notodden! Den har ingen tilskudd!
Nei. Og jeg har jo vært fascinert av ... Jeg hadde behov for å reise en del frem og tilbake til Kristiansand et par sesonger, og da er jo alternativene tog eller buss.
Så går da to-tre konkurrerende busslinjer ned, og så er det Sørlandsbanen, da.
Lenger tid enn bussen, og koster relativt hyppig dobbelt så mye.
Jepp. Skal vi si at 99 kroner ikke er fullprisen, men 250 for å reise 11-12 mil?
Ja. Nei, det er samme på de bussene ned til Kristiansand, hvor du kan hoppe på.
Du får gjerne et greit dobbeltset alene, og du betaler noen hundrelapper for turen.
Hadde du tatt toget, så hadde du vært en tusenlapp fort. Alle stedene kan du være tidlig ute.
Og få noe billig pris. Men jeg syns jo det er illustrerende for hvor sånn ...
Det er en fallitterklæring for hele jernbanesystemet.
Ikke bare er det gjennomsubsidiert i utgangspunktet, men grensekosten.
Grensekosten på tog burde være omtrent ingenting.
Det viser seg at selv det er dyrt, og det er masse forsinkelser.
Og du kommer deg jo ikke rundt hvis det er noe gærent på sporet.
Og det blir dårlig vedlikeholdt. Da får du lav ... lite stabilitet i tilbudet, og høy pris.
Du valgte buss. Hvor lang tid brukte du den?
En halvtime mindre enn toget.
Det er tre timer fra Oslo til Grenhall.
Du skal jo ikke reise veldig mye lenger, så er jo konkurransen her fly.
Det går jo buss til Haugesund og Bergen og Stavanger.
Men det er vanskelig å konkurrere, fordi flyet kan fly der bort dit på ...
Du reiser fra Oslo. Sist jeg tok fly til Haugesund,
brukte jeg tre timer fra døra hjemme til døra der jeg skulle inn.
Da reiste jeg opp og tok fly. Det kostet meg omtrent en tusenlapp.
Jeg husker det samme fra jeg har bodd i Bergen,
at det var litt hipp som happ om du tok tog eller fly, prismessig.
Men jevnt over har jeg inntrykk av at fly nå er billigere enn tog,
hvis ikke du har noen spesielle rabatter. Studentrabatt eller honnørrabatt eller noe i det gata der.
Forskjellen på de to transportformene er at den ene er straffet med
ekstra høye avgifter, og den andre er subsidiert i huet og ræva.
Det er virkelig en fallitterklæring for grønn politikk.
Hvis du lurte, så går det røft litt 30 fly om dagen til Bergen.
Så du kan reise mer eller mindre akkurat når det passer deg, hvis du betaler for det.
Du trenger ikke å vente på et tog som går om fire eller fem timer.
Nå er det mange år siden jeg drev og reiste til Bergen, men det hjelpes som ...
Ja, det var liksom ikke noe reell konkurranse hvis du tok tiden inn som en faktor i tillegg, da.
Du vet det er derfor de har funnet ut at de feirer nå, for nå skal det gå tog fra Oslo til Berlin?
Å ja, det er dette? Ja.
Det har man fått til nå. Det kommer til å bli kjempepillig.
Det er liksom sånn flytiden med alt. Berlin tre og en halv time.
Fire timer har du reist fra dør til dør, og så skal du sitte på toget i 18 timer!
Til dobbel pris! Langhelg i Berlin. Eller langhelg på toget.
Frem tog, tilbake. Koster like mye, da.
Det kommer til å koste mye mer. Men du sparer hotellet.
Fremdeles lurer jeg på om fly og hotell blir billigere enn togtur en tur.
Ja ja. Nei men, det var vel kanskje det for i dag?
Skal vi si hos folk som ler på det: Ha en fortreffelig dag!
Takk for at du hører på Sidelinja podkast.
Snakk gjerne om oss, lik del å anbefale oss i podkast-appen din,
eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål eller noe annet,
finner du all kontaktinfo på sidelinja.transistor.fm.